![](https://dkctv.b-cdn.net/wp-content/uploads/2024/08/img-8027-103x68.jpeg)
Frygter du det røde blink fra politiets fotovogne?
Her er fem ting du – måske – ikke vidste om politiets mobile fotovogne.
DanmarkC TV bragte den 23. januar 2023 en video om politiet nye fotovogne, som stadig er aktuel. En fartbøde er altid “træls” at få, og det røde blink der går forud kan godt give et sug i maven. Men det er ikke uden grund, at der fartkontrol, og at politiet har fået 25 nye fotovogne.
“Sænk Farten” er det slogan Rådet for Sikker Trafik forsøger at påvirke alle bilister med. “Fart er en af de største dræbere i trafikken, og der sker ulykker selv med en mindre hastighedsoverskridelse”, skriver Rådet på deres hjemmeside.
160 dræbes årligt i trafikken
Hvert år registrerer politiet ca. 160 dræbte og ca. 1.700 alvorligt til skadekomne i trafikken (gennemsnit 2019-2021).
Der er dog et stort mørketal i politiets registrering af trafikulykker. Det gælder særligt for eneulykker med cyklister. Tilskadekomne på akutmodtagelserne og sygehusene udgør hvert år ca. 6.200 alvorligt tilskadekomne og ca. 25.000 lettere tilskadekomne, som registreres i Landspatientregistret (gennemsnit 2016-2018).
Det er altså ikke uden grund kampagnen kører over hele landet, og heller ikke at politiet er ude på vejene og holder øje med trafikanternes hastighed.
Samfundsøkonomisk er der mange penge at spare
Det er nemlig ikke billigt for samfundet, når der sker en ulykke på landets veje. Det viser en opgørelse fra 2022:
- En trafikdræbt koster ca. 40 mio. kr.
- En alvorligt tilskadekommen koster ca. 6 mio. kr.
- En lettere tilskadekommen koster ca. 800.000 kr.
I ovennævnte tal indgår blandt andet: Velfærdstab, tabte leveår, udgifter til sygehus, hjemmepleje, genoptræning, sygemeldinger osv..
Politier er “hér, dér og alle vegne”
“Automatisk Trafikkontrol (ATK) er hastighedskontrol foretaget fra en af politiets fotovogne eller Vejdirektoratets stærekasser.” står der på politi.dk.
Hertil kommer, at politiet i deres biler ofte er i stand til at foretage hastighedsmålinger og også har deciderede “videopatruljer”. Jagten på hastighedsovertrædere foregår både fra politiets “reklamebiler” og civile biler af mange forskellige mærker.
Fartkontrollen kan bestilles
Borgerne ved ofte bedre end politiet, hvor der køres for stærkt i nærområderne. Derfor har politiet på deres hjemmeside lavet en mulighed for, at borgere, der i deres lokalområde er plaget af for høj hastighed på en vej, kan bestille ATK. Det er der mange der har benyttet sig af, og det vil der formentlig også være i fremtiden.
Fem ting du måske ikke vidste om ATK:
1. Ford Transit Custom
Politiets 25 nye fotovogne er nemlig af mærket Ford Transit Custom. De supplerer de kendte VW Transportere.
2. Fotograferer i begge retninger og på tværs af vejbaner
Fotovognene er udstyret med laserudstyr, der kan måle hastigheden på tværs af fire vejbaner samtidigt. Uanset hvilken bane du befinder dig i, vil blitzen aktiveres, hvis du kører for hurtigt. Med politiets nye fotovogne bliver du også målt, hvis du kører i den modsatte retning væk fra fotovognen.
3. Trådløst kamera
Politiet har gjort det sværere for bilister at opdage fotovognene. Kameraet i de nye vogne kan sættes op trådløst, så der kan måles hastigheder på flere steder. Det betyder, at politiet kan parkere deres bil mere diskret, og dermed ikke reklamere med deres tilstedeværelse.
4. Billedkvalitet i HD-opløsning
Billedkvaliteten er blevet forbedret i de nye fotovogne, hvilket betyder, at politiet kan tage endnu skarpere og mere detaljerede billeder af køretøjer, så de kan bevise, hvem der kørte bilen.
5. Motorcyklister kan også blive fotograferet
Fotovogne kunne tidligere ikke “se” bagud, hvilket gav motorcyklister en mulighed for at undgå ATK. Men nu er det ændret. I marts i år lykkedes det for første gang en ATK-operatør at blitze en motorcyklist på Farøbroen. Dette viser, at motorcyklister nu også kan blive fanget af fotovognene.
Kilder: Rådet for Sikker Trafik, saphe.com, politi.dk og Transportøkonomiske Enhedspriser, DTU 2022